![](https://kaksplus.fi/awpo/img/2024/05/03f81179-51bd-46e4-9f10-48468c397bef_1_201_a.jpg?s=68ee7c7a147267d2b6ac8bfc9218332e&fit=crop-45-45)
7-vuotias innostuu onnistumisista ja haluaa kuulua joukkoon – näin tuet pientä kouluikäistä
Seitsemänvuotias osaa olla monista taidoista ja koulukypsyydestä huolimatta halutessaan myös itsekäs, kiukutteleva ja kieltäytyvä.
7 vuoden ikä katsotaan Suomessa merkittäväksi, kun valtaosalla koittaa koulun alku. Lisäksi seitsemänvuotias alkaa matkustaa joukkoliikenteessä omalla lipulla, saa katsoa kaikille sallittujen elokuvien sekä sarjojen lisäksi K7-merkittyjä sisältöjä ja voi saada ensimmäisen pankkikortin.
7-vuotias lapsi on yleensä aktiivinen, tasapainoinen ja kiinnostunut monista asioista. Kaverit ovat lapselle todella tärkeitä, ja harrastaminen alkaa olla yleistä. Ei ole kuitenkaan yhtä tyypillistä seitsemänvuotiasta.
Persoonallisuuden kehitys | 7-vuotiaalla on omat mielenkiinnon kohteet ja ymmärrystä arjesta
7-vuotias on tyypillisesti innostunut koulun alkamisesta ja uusista asioista ylipäätään. Lasta voi alkaa kiinnostaa toden teolla esimerkiksi eri urheilulajit, musiikki, askartelu tai leipominen. Kaverisuhteet ovat nousseet keskeiselle sijalle elämässä, ja itsensä kokeminen ryhmän tai kaverisuhteen toivotuksi jäseneksi on lapselle tärkeää.
Seitsemänvuotias hallitsee äidinkielensä tavanomaiset rakenteet. Valtaosa oppii myös lukemaan ensimmäisen kouluvuoden loppuun mennessä. 7-vuotiaan ajantaju on laajentunut, minkä ansiosta hän hahmottaa nyt hyvin aikaa kuvaavia käsitteitä, kuten menneisyyden, nykyhetken ja tulevaisuuden.
7-vuotias osaa myös arvioida entistä paremmin mikä on mahdollista tai mikä ei. Lapsen ajattelu on kuitenkin vielä konkreettista, joten ironian tai huumorin merkitystä kielestä voi olla vaikea hahmottaa. Lapsen muisti ei itsessään kehity juuri tässä vaiheessa elämää, mutta seitsemänvuotias voi oppia helpottamaan muistamistaan erilaisten muistisääntöjen avulla. Ulko-oveen laitettu piirustus avaimista voi esimerkiksi muistuttaa ottamaan kotiavaimen mukaan kouluun lähtiessä.
Itsetunto | Vastoinkäymiset voivat horjuttaa 7-vuotiaan luottamusta itseensä
Lapsi sietää 7-vuotiaana entistä paremmin negatiivisia tunteita esimerkiksi häviöön tai pettymiseen liittyen. Siitä huolimatta epäonnistuminen on vaikeaa ja vastoinkäymiset voivat horjuttaa lapsen itsetuntoa. On normaalia, että epäonnistuminen jossain asiassa, varsinkin suhteessa muihin, voi aiheuttaa lapselle alemmuuden tunteita.
7-vuotias kuitenkin tunnistaa jo melko hyvin taitonsa ja rajansa. Hän yrittää parhaansa ja innostuu entistä enemmän onnistuessaan. Hyppiminen, juokseminen, pallon heittäminen ja muut liikunnalliset taidot ovat yleensä hyvin kehittyneitä. Keskustelut lapsen kanssa voivat olla antoisia ja hauskoja, sillä 7-vuotias osaa vitsailla ja esittää vaikeitakin kysymyksiä sekä ehdotuksia.
Seitsemänvuotiaalle on tyypillistä käyttäytyä entistä hillitymmin ja kuuliaammin. Yhtä tavallista on kuitenkin myös kyllästyä, kiukutella ja kieltäytyä.
Koulun aloitus lähestyy | Muutos jännittää kaikkia
Kaikkia 7-vuotiaita jännittää koulun alkaminen mitä todennäköisimmin edes jossain määrin, varsinkin ensimmäisenä päivänä. Se voi jännittää myös vanhempia. On kannattavaa jutella ensimmäiselle luokalle menevän lapsen kanssa siitä, että muitakin jännittää eikä hän ole tunteidensa kanssa yksin. Jännitystä tai pelkoa ei tule vähätellä tai nolata lasta sen osalta, missään asiassa.
Koulun alkamisen lisäksi lapsi voi jännittää koulumatkan kulkemista, pommiin nukkumista, myöhästymistä tai kenties koulun henkilökuntaa tai muita oppilaita. On tärkeä osoittaa kannustusta ja kiinnostusta lapsen koulunkäyntiä kohtaan, jotta lapsi uskaltaa kertoa myös mahdollisista peloistaan. On tavallista ikävöidä vanhempia koulussa, vaikka olisikin käynyt monta vuotta päiväkodissa. Koulussa opettajien huomion saanti ja turva voi olla hyvin erilaista lapsen aiempiin kokemuksiin verrattuna.
Vanhempien on tärkeä muistaa itse ja kertoa myös lapselle, että kaikki oppivat omassa tahdissaan. Jotkin kouluvalmiudesta kertovat taidot voivat olla jo hyvinkin hallussa ja toiset vaatia puolestaan enemmän aikaa ja harjoitusta. Yksi ensimmäisen kouluvuoden tavoitteista on oppia huolehtimaan koulunkäynnistä ja omista tavaroista. Taidot ovat siis paljon muutakin kuin millä tasolla osaa laskea tai lukea.
Pieni koululainen | Läksyjen teosta rutiini ja avoimet välit opettajiin
Keskimääräisesti 1. luokkalainen osaa suoriutua perustarpeista itsenäisesti, lukea sanoja, laskea yhteen 1–10 lukualueella ja odottaa omaa vuoroaan. Silmän ja käden kehittynyt yhteistyö edesauttaa kirjoittamisen harjoittelussa, ja keskittymiskyvyn ansiosta lapsi jaksaa istua paikoillaan tehden hänelle ohjeistettuja tehtäviä.
7-vuotiaalla on yleensä ainakin yksi kaveri ja hän uskaltaa mennä muiden lasten seuraan. Suhtautuminen koulunkäyntiin on yleensä myönteistä, ja koulussa toimiminen sekä koulumatkan kulkeminen tulevat nopeasti tutuksi. 7-vuotias kykenee myös jo aika hyvin säätelemään toimintaansa, suuntaamaan tarkkaavaisuuttaan, vuorottelemaan sekä sietämään pettymyksiä. Ohjeiden noudattaminen rutinoituu ja helpottuu toistojen kautta.
Läksyjen tekeminen kannattaa ottaa rutiiniksi heti koulun jälkeen iltapäivällä. Mitä nopeammin rutiiniin oppii, sen parempi. Näin myös harrastuksille tai perheen yhteiselle tekemiselle jää enemmän aikaa illalla.
Kouluun ja lapsen opettajiin kannattaa pitää myös hyvä keskusteluyhteys. Lapsen mahdollisten vaikeuksien tai elämänmuutosten kertominen voi olla arka asia, mutta avoimet välit ovat eduksi monella tavalla. Vanhempainillat ja muu koulun ja kodin välinen yhteistyö on tarkoitettua lapsen tueksi. Vanhempien on kuitenkin syytä muistaa, että vaikka kouluun voi olla yhteydessä matalalla kynnyksellä, on opettajalla keskimäärin 20 lasta luokallaan.
Sosiaalisten taitojen kehitys | 7-vuotias alkaa käyttäytyä kaveriensa tavalla
Kouluiässä kavereista tulee lapselle entistä tärkeämpiä, jopa ihailun kohteita. On yleistä, että 7-vuotias haluaa pukeutua samalla tavalla kuin kaverit tai pitää ja inhota samoja asioita heidän kanssa. Ryhmiä alkaa muodostua, ja lapsen on tyypillistä hakeutua samantyylisiksi kokemiensa lasten seuraan.
7-vuotiaana empatiakyky kasvaa ja näkyy tietynlaisena hoivaviettinä; lapsi haluaa osallistua vauvanhoitoon tai kenties toivoo omaa lemmikkiä. Toisten tunteita ymmärretään myös paremmin. Seitsemänvuotiaat pitävät yleensä vuorottelusta, tavaroiden vaihtamisesta ja monenlaisista kaikkia miellyttävistä leikeistä.
Leikkejä voi vaikeuttaa vielä säännöt ja se, että 7-vuotias helposti ”kantelee” muista. Tämä on kuitenkin lapsen tapa hahmottaa erilaisia sääntöjä ja saada varmistusta sille, että hän on ymmärtänyt ne oikein.
Kaverisuhteista huolimatta 7-vuotias on oma itsensä ja haluaa puuhastella myös omassa rauhassa. Tämä voi näkyä varsinkin kotona siten, että lapsi haluaisi koulupäivän jälkeen tehdä jotain itsekseen eikä välttämättä perheen kesken. Lisäksi alakouluikäisen empatiakyvyn kehittymisestä huolimatta lapsi voi toimia välillä itsekkäästi tai hyökkäävästikin.
Lähteet: Hyvä alku koulutielle, Terveyskirjasto, Kansallinen koulutuksen arviointikeskus, Oppi&Ilo
Jaa oma kokemuksesi