![](https://kaksplus.fi/awpo/img/2016/04/nettikuva_mindfulness.jpg?s=e71d6216d0a96120cb5a789063bf68fc&fit=crop)
Mindfulness auttaa lapsiperheen stressiin ja kiireeseen – 7 tilannetta ja ratkaisua
Perhearki voi luoda stressitiloja, jotka häiritsevät sekä omaa hyvinvointia että koko perheen tunnelmaa. Apu voi löytyä pysähtymisestä. Tutkitusti stressiä poistava mindfulness ohjaa elämään tässä ja nyt.
1. ”Lapsi vain kiukuttelee, ja omat hermoni ovat lujilla”
Kun huomaat, että käyttäydyt kuin kaksivuotias, hyväksy tilanne. Ole myötätuntoinen myös itseäsi kohtaan, pyydä lapselta anteeksi ja mieti, miten olisit voinut toimia.
Asetu lapsen asemaan. Joskus kiukulle tai itkulle on syy tai lapsella on tarve päästää ulos paineita. Kun kunnioitat lapsen itsenäisyyttä ja suhtaudut myötäeläen, osoitat hyväksyväsi lapsen kokonaisuutena.
Pysyt lapsen liittolaisena, vaikka et pitäisikään hänen käytöksestään. Tämä ei tarkoita, etteikö välillä pitäisi toimia päättäväisesti. Jos pitää mennä tarhaan, ota lapsi rauhallisesti, pue ja vie ystävällisen päättäväisesti.
Kun hengität ja pysyt itse rauhallisena voit ajatella: Ahaa, nyt on myrsky. Se menee kyllä kohta ohi. Avuttomuuden tunne hälvenee.
Lue myös: Näin opetat kiukkuavalle lapselle itsehillintää – 10 vinkkiä
2. ”Kovassa kiireessä lapsi vain niskoittelee”
Kiire syntyy, kun emme tiedä, mitä haluamme tai tarvitsemme. Voisiko kiireen tuomaa stressiä välttää? Keskittyä kerrallaan vain johonkin, varata aikaa, ennakoida ja valmistella?
Huomaa tavat, joilla puhut lapselle ja puolisolle. Muovaamme olemista tavoilla, joita emme tiedosta. Me koulutamme lapsia kiireeseen. Viestitämme helposti kiireestä, kuin kyseessä olisi katastrofi. Lapsesta voi tulla pelokas, ja hän ihmettelee, kun oikeasti mitään kummallista ei tapahdukaan.
Kun teillä on hyviä ja rauhallisia hetkiä, nauti niistä. Älä anna ajatusten velloa menneissä kiukuissa tai tulevassa kiireessä.
Lue myös: 9 kasvatuskeinoa, jotka oikeasti toimivat
3. ”Toimin automaattiohjauksella ja suoritan perhearkea”
Heti kun huomaat, että et ole läsnä, olet läsnä. Älä syyllistä itseäsi vaan kiitä.
Mindfulness-harjoittelu auttaa sinua toimimaan tietoisesti ja olemaan läsnä siinä, mitä teet. Voit aistia vain nyt, ajatuksesi taas ovat mennyttä tai tulevaa. Harjoita tietoista läsnäoloa pieninä pysähdyksinä. Muutos ei tapahdu hetkessä, itselleen kannattaa antaa aikaa.
Kehossamme on aisti- ja muistijälkiä. Harjoituksilla hermotat niitä uudelleen, jotta et ottaisi automaattisesti käyttöön vanhoja ajatus- ja toimintamalleja esimerkiksi stressaavassa tilanteessa.
4. ”Lapset nukkuisivat, mutta minun aivoni käyvät kierroksilla, eikä uni tule”
Vie huomio hengitykseen ja kehoon. Keskity hetkeen, ja jos ajatuksesi lähtevät harhailemaan, ole itsellesi ystävällinen ja tuo mielesi takaisin hengitykseen.
MBSR (mindfulness based stress reduction) on tutkittu menetelmä stressin poistoon. Ohjattuja meditaatioita voi kuunnella vaikka keskellä yötä. Ne kehittävät kykyä päästää omista ajatuksista irti. Voit myös kokeilla rentoutusharjoituksia.
Ajatukset ovat vain ajatuksia. Opit ymmärtämään, mitkä asiat ovat sinulle todella tärkeitä. On myös tärkeää hyväksyä se, ettei kaikkea vain ehdi tehdä, vaikka haluaisikin, tai että vauva saattaa heräillä pitkin yötä, sille ei vain voi mitään.
Lue myös: Univelka: Mitä tehdä, kun vanhempi ei enää jaksa?
5. ”Parisuhteemme on yhtä puurtamista. Emme kuule emmekä näe toisiamme”
Pysähdy vaikka pieniksi hetkiksi kuuntelemaan puolisoasi. Ole hänelle läsnä ja katso silmiin. Jutelkaa tunteistanne ja odotuksistanne. Odotukset ovat viekkaita, sillä niitä ei aina tunnista.
On hyväksyttävä myös se, että aina ei ole kivaa. Mindfulnessin harjoittaminen luo armollisuutta: Hei, tuo nyt osui kohdalle. Tilanne on nyt tämä. Sen kanssa eletään. Suhtaudu lempeästi itseesi ja puolisoosi.
Kun itsensä oppii näkemään eri lailla, voi nähdä myös puolison eri lailla. Opettele epäitsekkyyttä ja myötätuntoa. Kunnioittakaa toisianne.
Lue myös: Mitä tehdä, kun sisarukset riitelevät? Perheterapeutti vastaa
6. ”En oikein jaksa miettiä, mitä itse tarvitsen. Mistä iloa?”
Lisäajattelulla me vain lisäämme ajattelua. Kun viemme huomiomme hetkeksi hengitykseen ja kehoon, mieli rauhoittuu. Kun varaat aikaa lepoon ja vaikka vain pieninä viiden minuutin pysähdyksinä meditaatiolle, ajatuksesi selkiytyvät ja löydät taas ilon.
Jos käytät pitää-sanaa, huomaa se. Mindfulness-harjoitteista ei pidä tulla yksi suorite lisää. Kun pakko asioiden tekemiseen häviää, löydämme arjesta paljon hyvää.
Lue myös: Näin vanhempien kehonkieli vaikuttaa lapsen kehitykseen
7. ”Tunnen riittämättömyyttä. Miten osaisin karsia velvoitteita?”
On hyvä pysähtyä, hengähtää ja miettiä, mikä vanhemmuudessa ja elämässä oikeastaan on tärkeää. Onko tärkeää olla paikalla, kuunnella ja kannustaa? Muruset lattialla ovat toissijaisia asioita.
Pyri tunnistamaan mikä kulloisenakin hetkenä hallitsee kokemustasi. Miksi tunnet riittämättömyyttä? Älä arvostele itseäsi.
Monesti reagoimme menneeseen.Ymmärrä, että voimavarasi vanhempana ovat erilaiset kuin joskus ennen.
Lue myös: 7 asiaa, mitä lapselle ei pitäisi sanoa
Asiantuntijana mindfulness-kouluttaja Leena Pennanen, www.mindfulness.fi
Lähteitä ja lisätietoja: Heidi Andersen & Anna-Maria Stawreberg: Mindfulness vanhemmille (Basam Books), Myla & Jon Kabat-Zinn: Jokapäiväiset ilonaiheet – vanhemmuus ja tietoinen läsnäolo (Basam Books).
Jaa oma kokemuksesi