![](https://kaksplus.fi/awpo/img/2016/08/lapsen-hahmotusongelmat.jpg?s=71e19ce2d7f87836d2af9755a394cd33&fit=crop)
Lapsen hahmotusongelmia ei usein huomata – näin ne näkyvät arjessa
Jos lapsen vaatteet eivät tahdo mennä päälle, maitolasit kaatuvat ja tavarat ovat hukassa, syy voi löytyä hahmotuksen ongelmista. Hahmotustaitoja tarvitaan lähes kaikessa käytännön toiminnassa.
Jos lapsi ei näe edessään olevaa esinettä, hänen näössään ei välttämättä ole vikaa. Haluttomuus tutustua uusiin paikkoihin ei myöskään johdu aina arkuudesta. Kyse saattaa olla visuaalisen eli nähdyn hahmotuksen ongelmista.
Hahmotusvaikeuksista kärsivä lapsi ei pysty tulkitsemaan ulkomaailmasta tai omasta kehostaan tulevaa tietoa oikein, vaikka aisteissa ei olekaan vikaa. Koska lähes kaikki toiminta vaatii visuaalista hahmottamista, siihen liittyvät ongelmat vaikuttavat elämään monin eri tavoin.
Hahmotusongelmia huomataan jo leikki-iässä
Pukeminen voi olla yhtä tuskaa, koska lapsen on vaikea käsittää, miten vaatteet saa päällensä. Koska lapsi tulkitsee kuvia puutteellisesti, hän saattaa ymmärtää väärin kuvakirjojen tapahtumia. Jos lapsella on vaikeuksia avaruudellisessa hahmottamisessa, hän voi olla arka tutustumaan ympäristöönsä ja eksyä tutuissakin paikoissa, kuten päiväkodissa.
– Hahmotusongelmat jäävät usein vaille tiedostamista ja riittävää huomiointia, sanoo neuropsykologi Niina Ritari HYKS:n Lastenlinnasta.
Hahmotusongelmista kärsivät lapset ovat usein kielellisesti vahvoja: he saattavat puhua ikätasoaan paremmin, heillä on laaja sanavarasto ja hyvä muisti.
Kielellisesti lahjakas lapsi saattaa myös kompensoida hahmotusvaikeuksia kyselemällä, miten maailma toimii. Hänen on helpompi ymmärtää asiat kerrottuina kuin näköhavaintojen avulla.
Lapsi saattaa selvittää jopa ensimmäiset kouluvuodet hyvin pelkästään erinomaisten kielellisten taitojen avulla. Hahmotushäiriö huomataan usein kouluiässä, kun lapsen pitäisi oppia liikkumaan itsenäisemmin, tai vasta ala-asteen myöhemmillä luokilla oppimisvaikeuksien myötä.
Varhaisimmillaan hahmotusongelmat huomataan leikki-iässä 3–5-vuotiaana, yleensä päiväkodissa tai neuvolan ikäkausitarkastuksissa, kun lapsi ei suoriudu ikätasoaan vastaavista tehtävistä.
Hahmotusvaikeudet ovat usein perittyjä. Toisella tai molemmilla lapsen vanhemmista on ollut samanlaisia ongelmia. Ne voivat olla myös seuraus aivovauriosta tai neurologisesta sairaudesta. Esimerkiksi pikkukeskosena syntyneillä lapsilla hahmotusvaikeudet ovat suhteellisen yleisiä.
Lue myös: Lapsen oppimisvaikeudet
Kaveruuskin voi vaikeutua
Nähdyn hahmotusongelmat jaetaan kolmeen osa-alueeseen: perushavainnointiin, avaruudelliseen hahmottamiseen sekä käden ja silmän yhteistyöhön. Usein lapsella on vaikeuksia usealla näistä alueista, ja hahmotusongelmat yhdistyvät monilla motoriseen kömpelyyteen.
Tämä paketti vaikuttaa elämään yllättävän laaja-alaisesti.
– Esimerkiksi avaruudellisen hahmotuksen ongelmat aiheuttavat uusissa tilanteissa pelokkuutta ja arkuutta. Ympäristön etäisyydet ja ihmisten liikkeet ovat vaikeita hahmottaa, Niina Ritari kuvaa ongelman vaikutuksia.
– Koska tasoerojen hahmottaminen esimerkiksi kiipeilytelineessä on hankalaa, lapsi ei mielellään kiipeile tai temppuile. Ylipäätään tekeminen, aloitteellisuus ja tutkiminen jää vähemmälle.
Myös sosiaalinen elämä ja vuorovaikutus vaativat hahmotustaitoja: Miten tulkitaan sanattomia viestejä, kuten ilmeitä, eleitä ja katseita, ja mikä on sopiva fyysinen etäisyys toisiin?
Lapsella voi olla vaikeuksia sopeutua vertaisryhmään tai aikuisen ohjaukseen. Hän saattaa turhautua, kiukutella ja vetäytyä vuorovaikutustilanteista. Koska kieli ja sanat ovat hahmotusvaikeuksia omaavan lapsen tyypillinen tapa olla vuorovaikutuksessa, hän puhuu enemmän kuin toimii ja saattaa viihtyä paremmin aikuisten kanssa keskustellen kuin ikätovereidensa kanssa leikkien.
Lapsen voi olla vaikea liittyä toisten leikkeihin, vaikka hän haluaisi. Ryhmäleikit ja joukkuepelit voivat olla vaikeita, jos lapsella on ongelmia avaruudellisessa hahmotuksessa.
Lue myös: Näin tunnistat lapsen ADHD:n
Tue lasta arjessa
Mikä avuksi, jos nämä ongelmat tuntuvat tutuilta? Lasten kehitys on hyvin yksilöllistä, ja lapsesi saattaa oppia tietyt taidot vain omassa tahdissaan muita myöhemmin. Jos ongelmat haittaavat selvästi arkielämää, voit pyytää neuvolasta lähetteen tutkimuksiin. Mitä aikaisemmin hahmotusongelmat todetaan, sen parempi.
Lapsella on onnea, jos hän pääsee treenaamaan itselleen vaikeita osa-alueita jo ennen kouluikää. Vaikeissa hahmotushäiriöissä alle kouluikäiset lapset saavat toimintaterapiaa. Ongelmiin puuttuminen ajoissa kannattaa, koska isompana hahmotusvaikeudet voivat vaikeuttaa jopa matematiikan oppimista, joukkuepelejä, ajantajua ja rahan arvon ymmärtämistä sekä ylipäätään omatoimista arjessa selviämistä.
Jos lapsen erityispiirteet eivät ole tiedossa, hänen käytöksensä saatetaan tulkita hidasälyisyydeksi ja laiskuudeksi. Lapsen tukeminen kotona ja arkielämässä on myös tärkeää.
Vanhemmat voivat sekä muokata ja jäsentää ympäristöä lapsen tarpeisiin sopivaksi että kannustaa häntä harjoittelemaan vaikeita taitoja.
– Lapsen kanssa voi harjoitella hahmottamiseen liittyviä taitoja, kuten pukemista ja ruokailemista sekä uusiin paikkoihin menemistä. Järjestys kotona on hyväksi, ja tavaroiden olisi hyvä olla samoissa paikoissa, Niina Ritari opastaa.
– On hyvä tietää, mitkä ovat lapsella niitä vahvoja alueita, joilla hän voi kompensoida nähdyn hahmottamisen vaikeutta. Erityisesti kielellisyys on tärkeää.
Lapselle voi selittää tapahtumien kulkua uusissa tai vaikeissa tilanteissa. Myös sosiaalisia tilanteita voi opettaa kertomalla, miten leikkeihin voi mennä mukaan ja miten ryhmätilanteissa ollaan.
Aikuisen ohjaus tukee lapsen oman ”sisäisen puheen” kehittymistä, jolla hän oppii ajan myötä itse ohjaamaan toimintaansa.
Lähteenä HYKS:in Lastenlinnan neuropsykologi Niina Ritarin haastattelu.
Lue myös: Näin lapsen ajattelu kehittyy
Juttu on julkaistu Kaksplussassa 4/2008.
Jaa oma kokemuksesi