![](https://kaksplus.fi/awpo/img/2024/06/viisivuotias.jpg?s=f4213de824661f547933baa702487c91&fit=crop)
Neljän vuoden ja yhdeksän kuukauden iässä lapsi voi oppia lukemaan ja pudottaa ensimmäisen maitohampaan
Lukemaan oppiminen on yksilöllistä, mutta mahdollista jo neljävuotiaana.
Harppaus neljävuotiaasta viisivuotiaaksi on yleensä maltillinen; lapselle tulee muutama kilo painoa, pituutta noin 5–10 senttimetriä, ei suuria muutoksia kehityksessä. Taidot lisääntyvät ja hioutuvat hurjaa vauhtia, mutta usein arki 4 v 9 kk ikäisen lapsen vanhempana on useimmiten hyvällä tavalla ennalta-arvattavaa.
Vertaisoppimista ja mallintamista | 4 v 9 kk ikäinen hallitsee sääntöleikit
Kun lapsi lähestyy viiden vuoden ikää, on hänen tyypillistä innostua leikeistä ja peleistä, joissa on selkeät säännöt. Lapset oppivat vertaisiltaan sekä jäljittelevät paljon aikuisilta näkemäänsä ja kuulemaansa – vanhempi hoivaa vauvaa, lääkäri mittaa kuumeen ja poliisi toruu rosvoa.
4 v 9 kk ikäinen lapsi nauttii roolileikeistä entistä enemmän, kun kaikki leikkijät noudattavat yhteisiä sääntöjä. Lapsi ymmärtää nyt juonenkäänteitä aiempaa paremmin. Riitoja ei synny kavereiden välillä enää yhtä paljon kuin ennen, kun kaikilla on taitoja kertoa toiveistaan ja tunteistaan.
Lapsi kunnioittaa kavereitaan ja osaa jo neuvotella riitatilanteissa. On tavallista, että hän haluaa tehdä vaikutuksen vertaisiinsa ja saattaa mahtailla eri asioilla tai taidoilla. Leuhkiminen voi olla myös omien puutteiden peittelyä.
Lasten keskinäistä leikkiä kannattaa hyödyntää paljon, koska vertaissuhteiden merkitys oppimisessa vain kasvaa. Jos lapsi haluaisi leikkiä vain yksinään eikä hakeudu muiden seuraan esimerkiksi päiväkodissa tai harrastuksissa, kannattaa häntä kannustaa siihen mahdollisimman paljon. Ujous voi helpottaa, kun leikkitaitoja harjoitellaan ja niissä tulee paremmaksi. Lapsen yksilöllisyyttä tulee kuitenkin aina kunnioittaa.
Lapsen taidot | Lue lapselle, vaikka hän oppisi lukemaan itse
Alle viiden vuoden ikäinen lapsiko osaa lukea? Ei mahdotonta. Lukemaan oppiminen on hyvin yksilöllistä ja useimmilla lapsilla ajankohtaista eskarilaisena tai ekaluokkalaisena. Myös poikkeuksia sattuu: jotkut lapset oppivat lukemaan jo 4-vuotiaana, ja pieni osa lapsista 5-vuotiaana.
Lukemaan opettelu on vaiheittaista. Se etenee kirjainten ja tavujen tunnistamisesta sanojen muodostamiseen ja myöhemmin lauseiden hahmottamiseen. Vaikka 4-vuotias osaisi jo aakkoset, voi häneltä kestää kauan kirjainten yhdistämisessä. Toiset lapset lukevat 1. luokalla vasta sanoja tuskaillen, kun toisilta saattaa sujua jo kirjan lukeminen kokonaan – yksilöllisyys on siis tässäkin asiassa suurta.
Vaikka 4 v 9 kk ikäinen lapsi osaisi lukea, on hänelle tärkeää lukea edelleen myös ääneen. Lukukokemus on nimittäin erilainen kuunneltuna kuin itse luettuna. Itse lukiessaan lapsi joutuu keskittymään ja ponnistelemaan osatakseen, mikä voi latistaa intoa huonona päivänä tai väsyneenä. Tässä piilee riski lukutaidon ja luetun ymmärtämisen heikentymisestä, jos lukeminen ei enää kiinnostakaan. Lapsen lukiessa itse sisällön suuruudessa on myös paljon eroja, kun jotkut jaksavat lukea vain muutaman minuutin ja toiset paljon pidempään.
Lukeminen yhdessä ja yksin on monin tavoin hyväksi lapselle: keskittymiskyky paranee, oppiminen sujuvoituu ja lapsi saa vanhemaltaan kiireetöntä läheisyyttä. Lukemaan opettelussa kannattaa tukea etenkin, jos vanhemmalla tai suvussa on lukivaikeutta, sillä lukivaikeudet ovat vahvasti perinnöllisiä.
Hieman alle puolet lapsista oppii lukemaan esikoulussa. Mitään kiirettä lukemaan oppimisella ei vielä tässä iässä ole!
Lue myös: Lapselle lukeminen voi tehdä hänestä menestyjän – 5 syytä lukea iltasatu
Suun terveys | Hampaat alkavat vaihtua
4 v 9 kk iässä lapsella voi alkaa heilua hammas ensimmäistä kertaa. Väliaikaisten maitohampaiden tarkoitus on ollut auttaa pitämään leukaa oikeassa asennossa pysyvien hampaiden kasvaessa ikenissä. Lapsille puhkeavat ensimmäiset pysyvät hampaat, niin kutsutut ”rautahampaat”, noin 5–6-vuotiaana.
Maitohampaita ei tule repiä irti. Hammasta voi kuitenkin heilutella puhtailla käsillä edestakaisin tai myötä- ja vastapäivään. Hampaiden vaihtumistahti on yksilöllistä ja maitohammas voi pysyä kiinni pitkäänkin siitä, kun se on alkanut heilua.
Hampaiden harjaukseen täytyy alkaa kiinnittää nyt erityistä huomiota, kun pysyvät poskihampaatkin puhkeavat – niiden kun tulisi säilyä suussa koko elämän ajan. Vaikka 4 v 9 kk ikäinen lapsi harjaisi hampaat jo omatoimisesti, on vanhemman vastuulla tarkistaa harjauksen tulos. Lapsen hampaiden harjaukseen pitäisi osallistua kouluikään asti, kunnes motoriikka on kehittynyt tarpeeksi.
Hampaat reikiintyvät herkästi puhkeamisaikana ja sitä seuraavina vuosina. Lapsuuden huono suuhygienia vai pahimmillaan johtaa hampaiden menetyksiin myöhemmällä iällä.
Lue myös: Tiesitkö tätä maitohampaista? Asiantuntija kertoo kuusi tärkeää faktaa
Lähteet: Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Oppi & Ilo
Jaa oma kokemuksesi