![](https://kaksplus.fi/awpo/img/2016/01/synnytyslaulu1260.jpg?s=2613f83b3d9a06aca99e8a6082a07711&fit=crop)
Synnytyslaulusta voi olla apua synnytyskipuihin
Synnytyslaulu voi olla avuksi synnytyskivuissa, sillä se rentouttaa kehoa. Omasta äänestä tai kätilöiden ajatuksista ei tarvitse olla huolissaan.
Synnytyslaulu auttaa kehoa rentoutumaan
Rajut supistukset jatkuvat ties monettako tuntia. Normaali reaktio kovaan kipuun on jännittää lihaksia ja pidättää hengitystä, jolloin kipu lisääntyy entisestään. Keho on siis saatava rentoutumaan, ja yksi keino siihen on synnytyslaulu.
Nimi synnytyslaulu on hieman harhaanjohtava, sillä ideana ei ole laulaa kokonaisia kappaleita, vaan vokaaleita rennolla leualla.
– Realistisempi nimi olisi rentouttava äänenkäyttö synnytyksessä, kertoo musiikkipedagogi Hilkka-Liisa Vuori.
Vuori on opettanut synnytyslaulua vuodesta 1998 lähtien. Vuoren metodi perustuu ranskalaisen professorin Iégor Reznikoffin opettamaan kirkkolauluun.
Moni käyttää luonnostaan ääntä synnytyksessä. Kovat kivut voivat saada synnyttäjän huutamaan tuskasta, mutta synnytyslaulun tekniikoilla äänenkäytöstä pyritään tekemään hallittua.
Äänen käyttö ei poista kipuja, mutta se voi auttaa kestämään supistuksia. Laulua voi käyttää yhdessä kipulääkkeiden kanssa tai jopa ainoana keinona kipujen lievittämisessä.
Lue myös: Lukijat kertovat: näin selätin synnytyspelon
Keskustele: Millaista on synnytyskipu?
Synnytyslaulun tavoitteena rento leuka
Keskittynyt äänen tekeminen vaikuttaa synnyttävään naiseen monella tavalla. Ensinnäkin ääni rentouttaa naisen kehoa. Esimerkiksi matalia a-, o-, u ja m-vokaaleja laulamalla leuka rentoutuu ja siten myös kohdunsisäinen alue, sillä leuan alueelta on hermoyhteys lantioon ja kohdunsuulle.
Yhteyden huomaa helposti, kun jännittää leukaa eli puree hampaita yhteen.
– Jos on vain hiljaa ja hengittelee, on tosi paljon vaikeampaa olla leuka rentona, Vuori sanoo.
Äänen on oltava matala, sillä korkeat äänet vaikuttavat lähinnä pään alueella. Aluksi lauletaan puheäänen korkeudelta, ja tasoa lasketaan pikkuhiljaa matalammaksi. Usein ääni voimistuu kipujen yltyessä, mutta silloinkin sen pitäisi olla hallittu ja alaspäin suunnattu.
Jännittäminen supistusten tullessa on normaalia. Supistuskipu saa helposti puremaan hampaat yhteen ja jännittämään lihakset, jolloin kipu lisääntyy. Synnytyslaulussa on Vuoren mukaan pyrkimyksenä olla rento ja mennä äänellä kivun läpi. Tavoitteena on keskittynyt, rauhallinen olo.
Vuori itse käytti pelkästään synnytyslaulua kivunlievityksenä toisen ja kolmannen lapsensa synnytyksissä.
– Minulle se antoi välineen synnytyksessä siihen, että supistusten tullessa en panikoinut, vaan aivan kuin olisin mennyt äänellä supistusten mukana.
Synnytyslaulu myös rauhoittaa mieltä. Ääntä käyttäessä nainen voi tuntea hallitsevansa kehoaan, ja kun keho rentoutuu, syke, verenpaine ja stressihormonitasot laskevat.
Lisäksi äänen käyttö syventää hengitystä, ja näin vauva saa hyvin happea.
Lue myös: Synnytyskivun hoitokeinot – näitä kivunlievittäjiä on tarjolla
Keskustele: Synnytysmusiikkia?
Synnytyslaulua ei tarvitse jännittää
Yksittäisten vokaalien laulaminen voi tuntua ensikertalaisesta hassulta. Ääni on hyvin intiimi asia, ja toisten edessä laulaminen jännittää aina. Ja mitähän kätilötkin ajattelevat?
Eivät mitään, vakuuttaa kätilö Inge-Maj Ekström. Hän työskentelee Helsingin Kätilöopiston sairaalassa Haikaranpesässä, jossa synnytyslaulusta on järjestetty kursseja.
Melko harvinaista synnytyslaulun käyttö silti on. Jotkut synnyttäjät käyttävät laulua avautumisvaiheessa, mutta ponnistusvaiheessa äänen käyttö on hankalampaa.
– Jos huomaamme, että energia menee äänen käyttöön, pyydämme lopettamaan. Aika harva osaa ponnistaa äänellä, Ekström sanoo.
Etukäteen moni voi toivoa luonnonmukaista synnytystä, mutta kivun kourissa voi halutakin lääkkeellistä kivunlievitystä.
– Siksi ensisynnyttäjän ei kannata tehdä hirveän tarkkoja suunnitelmia. Mieluummin kannattaa lähteä soitellen sotaan, Ekström neuvoo.
Aina äänenkäyttö ei onnistu, vaikka siihen olisi etukäteen valmistautunut.
– Voi olla, että kivut ovat niin kovia, että synnytyslaulussa ei pääse edes alkuun, Vuori sanoo.
Lue myös: Millaista on synnytyskipu? Lukijat kertovat
Keskustele: Voiko synnytyssupistukset olla ei niin kivuliaita?
Puolison ääni tukena
Tukihenkilö, kuten puoliso tai ystävä, voi omalta osaltaan tukea äänen käyttöä. Pelkästään äänen kuuntelu rentouttaa usein synnyttäjää. Tukihenkilö voi laulaa synnyttäjän kanssa samaa ääntä tai jotain omaa; tärkeintä on leuan rentous myös kanssalaulajalla.
– Miehen äänessä on se etu, että se on matalampi luonnostaan. Kun nainen laulaa itse mukana, vaikutus on kuin nojaisi tukevaan seinään, Vuori kuvailee.
Tukihenkilön on hyvä myös kuunnella, että synnyttäjän ääni ei nouse liian korkeaksi tai leuka pääse kiristymään. Mukaan voi yhdistää kosketuksen, jos se tuntuu naisesta hyvältä. Alkuvaiheessa tukihenkilö voi hieroa ja silittää naisen hartioita ja selkää.
Toisen kosketus auttaa yleensä rentoutumaan, joten sitä kannattaa kokeilla jo raskausaikana.
Vuori järjestää synnytyslaulukursseja, joilla tavataan kolme kertaa. Kurssin voi käydä missä vaiheessa raskautta tahansa, mutta kun kurssin käy aikaisessa vaiheessa, tekniikoita voi käyttää jo odotusaikana. Toisaalta opit ovat juuri ennen synnytystä käydyltä kurssilta tuoreesti mielessä.
Aiheesta lisää: Hilkka-Liisa Vuori ja Marjaana Laitinen, Synnytyslaulu (Edita 2005).
Synnytyslaulukursseja järjestetään ainakin Helsingissä. Lisätietoja: www.voxsilentii.fi.
Lue myös: Hypnosynnytys voi auttaa synnytyskipuun
Keskustele: Huusitteko synnyttäessänne?
Jaa oma kokemuksesi